079
Author: QUAE
Date: 2017

Editorial 2 www.fersalut.org Medicina rural: Som diferents? L’evolució favorable dels indicadors vitals i l’envelliment de la població fan que Catalunya es trobi davant una situació de salut amb predomini de patologia crò- nica complexa, que pot generar discapacitat i dependència, sobretot a la gent gran. L’OMS, en l’Informe mundial sobre l’envelliment i salut, considera que una es- tratègia de salut fonamental en persones de 65 o més anys que viuen soles és propiciar que envelleixin a la seva pròpia llar i comunitat de manera segura, autònoma i còmoda, independentment dels ingressos o del nivell de capacitat funcional. I quins eren els aspectes que definien històricament a la Medicina d’àmbit rural? D’una banda l’accessibilitat, perquè es treballava trencant barreres organitza- tives, geogràfiques i culturals; la polivalència dels professionals; la longitudina- litat, doncs s’acompanya a les famílies a la història de les seves vides; i sempre, oferint una atenció integral, doncs situem a la persona a la comunitat, a l’entorn familiar i tenint coneixement de la situació social, econòmica i familiar. En el nou Pla de Salut s’aborden diferents reptes on l’atenció al medi rural, pos- siblement ja ha donat algun pas més que altres àmbits sanitaris. On l’envelliment és un factor primordial, ja fa temps que s’ofereix una atenció integral que afronta la complexitat mèdica i la interrelació amb la persona. S’ha millorat l’accessibilitat i la resolució, participant en programes de coordinació amb l’atenció especialitzada; s’han afavorit els models no presencials de visita, l’hospitalització domiciliària, les cures pal.liatives; les mesures preventives han esdevingut fonamentals per retardar o evitar l’aparició de problemes de salut; les necessitats derivades de l’entorn ja havien promo- gut la necessitat d’aprofundir en la recerca d’estratè- gies que afavorissin la coresponsabilització del paci- ent en la promoció i cura de la seva salut; la implicació dels professionals en tot el procés assistencial, en l’orga- nització dels serveis i la gestió dels centres. Cal continuar? I ara em torno a preguntar: som diferents? Simplement és Medicina Familiar i Comunitària. Dr. David Garcia Vidal Director ABS Alt Camp Oest

www.fersalut.org 3 Nens Begudes vegetals en el lactant o el nen petit Tipologia de begudes vege- tals, beneficis i limitacions nutricionals. Són una alter- nativa a la llet de vaca? Pàg 4 - 7 Gent gran La sexualitat no té data de caducitat Reconèixer els canvis fisio- lògics per adaptar la sexua- litat en l’edat adulta i poder gaudir d’una salut sexual de forma plena. Pàg 8 - 11 Família Càncer de mama: actuem! El Programa de diagnòstic precoç de càncer de mama, objectius, prevenció i control. Pàg 12 - 13 Salut Reacció al·lèrgica. Com actuar? La diferència entre les al·lèr- gies i l’anafilaxia, possibles causes, principals símpto- mes i mesures per atenuar la seva gravetat. Pàg 14 - 15 CRÈDITS FerSalut és una publicació gratuïta, promo- guda per l’Associació Catalana d’Entitats de Base Associativa (ACEBA) amb l’objectiu de prevenir malalties i d’impulsar l’autocura i els hàbits saludables de la població. EDITA: ACEBA, Associació Catalana d’Entitats de Base Associativa DIRECCIÓ Dra. Rosario Jiménez COORDINACIÓ Laura Aranalde laranalde@aceba.cat Anna Ramis anna.ramis@quae.es COMITÈ EDITORIAL Sara Argelés. EAP Albera Salut Montse Navarro. ABS Alt Camp Oest Olalla Monton. EAP Dreta de l’Eixample Lourdes Tuneu. EAP Osona Sud-Alt Congost Mònica Coll. EAP Poble Sec Anna Cladera. EAP Sardenya Roger Vinyeta. EAP Sarrià, Vallvidrera, Les Planes Rosario Jiménez. EAP Vallcarca-Sant Gervasi Òscar Autet. EAP Vic Rosa Margarit. Muralles Salut Raúl Yuste. Prevenció, Assistència i Seguiment (PAS) Pablo Ercoli. Pediatria dels Pirineus HA COL·LABORAT EN AQUEST NÚMERO Entrevista a la Dra. Rosario Jiménez, Responsable de Projectes d’Atenció Comunitària. Atenció Primària Vallcarca-Sant Gervasi ATENCIÓ AL LECTOR lectors@fersalut.org EDICIÓ, DISSENY I PRODUCCIÓ QUAE Soluciones creativas a medida Tel. 93 174 00 64 - www.quae.es Dipòsit legal: B-41601-2003 Reservats tots els drets. Aquesta publicació no pot ser reproduïda ni totalment ni parcial- ment sense el consentiment de l’editor. 2003. Premi “Jaume Aiguader i Miró” a la mi- llor comunicació sanitària. Revista impresa en paper reciclat L’entrevista Sexualitat i gent gran Entrevista a la Dr. Rosario Jiménez, que ens parla sobre com canvien les relacions sexuals amb l’edat i ens dóna consells per seguir gaudint-ne plenament. Sumari

Nens 4 www.fersalut.org Begudes vegetals en el lactant o el nen petit: alternativa a la llet? La llet és un aliment fonamental en la infantesa, en especial durant el període de lactància i en els nens de curta edat.

Llet o beguda vegetal? Actualment ens trobem cada cop més amb l’ús de les mal anomenades llets vegetals: d’ar- ròs, soia, civada... Hem de tenir present que aquestes begudes, sense negar els seus beneficis, tenen les seves limitacions nu- tritives, sobretot si s’utilitzen per substituir la llet de vaca i en els nens petits. Si bé són cone- gudes com a “llet”, per la seva composició també les podríem anomenar “suc de...”. Cada cop són més les mares que, sense consell per part dels professionals, canvien les llets adaptades o la llet de vaca per begudes vegetals, per conside- rar-se aliments més naturals, per ser d’origen vegetal, per la preferència de dietes alternati- ves, per formar part de dietes vegetarianes estrictes... La importància de la llet Durant el primer any de vida, l’OMS recomana la lactància materna exclusiva fins als 6 mesos d’edat, i posteriorment es va introduint l’alimentació complementària. Quan la lac- tància materna no és possible, disposem de fórmules adap- tades infantils (llet de vaca modificada). La llet de vaca no es recomana el primer any de vida per la seva alta càrre- ga en soluts renals, en prote- ïnes i aportació inadequada de micronutrients com ferro, zinc, vitamina E, D, C i àcid fò- lic. Amb les fórmules infantils compensem aquestes limitaci- ons nutritives de la llet de vaca durant el primer any de vida. Si substituïm la lactància mater- na o de fórmula per begudes vegetals, sobretot aquests pri- mers 12 mesos de vida, poden produir-se importants conse- qüències nutricionals. Hem de saber que l’ús d’aques- tes begudes vegetals, sobretot de forma exclusiva en el lac- tant i en el nen petit, suposa riscos greus per a la seva salut. En cas de recoma- nar la substitució de la lactància materna, llet de fórmula o llet de vaca, el profes- sional ha d’expli- car que aquestes begudes no són una alternativa nu- tricional i que en cas de canviar-se, hem de conèixer com compensar els dèficits nutri- tius. www.fersalut.org 5 Nens

Nens 6 www.fersalut.org Què tenen de diferent aquestes begudes vegetals respecte a la llet de vaca? • Les begudes de soia, que no s’ha de confondre amb les Fórmules de Soia Adaptades, tenen una aportació protei- ca similar a la llet de vaca, però aquestes proteïnes te- nen un menor valor biolò- gic. Això vol dir que el seu contingut en aminoàcids és diferent. A més, aquestes begudes no aporten calci, i en cas d’estar suplementa- des no contenen lactosa ni vitamina D, que afavoreixen l’absorció d’aquest mineral. A més, tenen un alt contin- gut en fibra insoluble que re- dueix l’absorció de calci. La seva aportació calòrica mitja és inferior a la recomanada el primer any de vida. S’han descrit casos de raquitisme associat al consum de begu- des de soia no fortificades en nens menors. • Les begudes d’arròs, que tampoc s’han de confondre amb les Fórmules d’Arròs Adaptades, s’han emprat en dietes vegetarianes com una alternativa a la llet de fórmula o de vaca. Aques- tes begudes tenen molt poc contingut en proteïnes, no contenen vitamines i són deficients en ferro, a no ser que estiguin suplementa- des. Contenen fructosa i sa- carosa, no recomanats als menors de 6 mesos d’edat. S’han descrit lactants amb desnutrició proteica per l’ús exclusiu d’aquestes begudes com aliment. • Les begudes d’ametlla pro- porcionen una aportació energètica insuficient, tenen baix contingut en proteïnes i són insuficients en clor i sodi. No contenen vitamina D que afavoreix l’absorció del calci, a no ser que esti- guin fortificades. • Hi ha altres begudes vegetals: civada, arròs integral, quinoa, castanya, xufla... Com les an- teriors, tampoc tenen el ma- teix valor nutricional que la llet de vaca. En conclusió, hem de remar- car la importància que té el tipus d’alimentació, sobretot al llarg del primer any de vida. Els nens necessiten una quan- titat de nutrients variats i d’al- ta qualitat. La substitució de la llet materna, de fórmula infan- til o de vaca per begudes ve- getals hauria de fer-se sempre amb la supervisió d’un profes- sional de la salut, per evitar les complicacions tant en aspec- tes nutritius com fins i tot de desenvolupament dels nens i nenes. Aquestes begudes no haurien de consumir-se com a única aportació nutritiva en el lactant, i no són un aliment complet ni una alternativa nu- tricional a la llet de vaca. L L L L L I A S O L L L L L A A L T L M E A A D C I V T T T T T C O C O E E E E E S R Ò A R

www.fersalut.org 7 Cal tenir present... • Molts cops assumim que els aliments etiquetats com a naturals o ecològics o vege- tals són més adients per als infants, i això no sempre és cert. • Si substituïm la lactància materna o la llet de fórmu- la per begudes vegetals, so- bretot els primers 12 mesos de vida, poden produir-se importants conseqüències nutricionals atès que l’apor- tació nutritiva d’aquestes begudes no és el mateix que eldelalletdevacaolallet adaptada. • La composició de les begu- des vegetals és diferent de la de les llets adaptades o de fórmula vegetals. Aques- tes darreres estan fortifica- des i suplementades per ser el més semblant a la llet de vaca modificada i poder do- nar-se als nens petits. • Les begudes vegetals són una opció vàlida en cas d’al.lèrgia a la proteïna de llet de vaca Ig E i no Ig E mediada. Rara- ment es presenten al.lèrgies a les proteïnes de llet de vaca i en aquests casos es canvia a fórmules de llet de vaca adaptada amb la proteïna més digerida (hidrolitzada). MOTIUS per desaconsellar l’ús el primer any de vida: • Aportació energètica insufi- cient: sobretot les begudes d’ametlla i soia. • Aportació excessiva de sucres sense aportació de lactosa que afavoreixi l’absorció del calci: la majoria d’aquestes begudes. • Aportació insuficient de proteï- nes: sobretot les begudes d’ar- ròs i ametlles. •Aportació insuficient de vita- mina D i calci (excepte si estan suplementades). •Aportació de lípids o greixos sense suplements d’àcids grassos omega 3 i 6. Podreu trobar informació addicional d’interès a: www.comb.cat Col·legi de Metges de Catalunya. Vacunar és protegir. canalsalut.gencat.cat El nou calendari de vacunes (Agència de Salut Pública de Catalunya). Alícia Mainou Pediatra EAP Sarrià, Vallvidrera i Les Planes Nens

Gent gran 8 www.fersalut.org La sexualitat no té data de caducitat La sexualitat és un aspecte central de l’ésser humà, present al llarg de tota la seva vida. Sempre ha estat difícil parlar de sexualitat a les consultes dels professionals sanitaris, però aquesta dificultat es fa més evident encara quan es tracta de les persones grans.

www.fersalut.org 9 Gent gran, sexualitat i salut. Parlem-ne. Segons l’OMS, la salut sexual és un estat de benestar físic, mental i social en relació a la sexualitat. Requereix un enfoc positiu i respectuós de la se- xualitat i les relacions sexuals, així com la possibilitat de tenir experiències sexuals plaents i segures, lliures de tota coacció, discriminació i violència. Hem vist que la sexualitat té una definició molt àmplia i està influenciada per molts factors. En la gent gran trobem diferents barreres que poden fer difícil gaudir d’aquesta sa- lut sexual de forma plena. Al- guna d’aquestes barreres són culturals i socials, com el re- buig social a l’envelliment del cos i una antiga concepció mo- ral de la sexualitat que només acceptava les relacions sexuals entre persones de diferent sexe i amb l’objectiu de la procrea- ció. D’una banda, l’edat com algu- nes malalties o tractaments far- macològics, provoquen canvis fisiològics al nostre organisme, que influiran en les relacions sexuals. És important conèixer aquestes dificultats, per adap- tar la sexualitat a aquesta nova etapa de l’edat adulta. Els canvis fisiològics més im- portants en l’envelliment són: • Menor potència sexual en homes: alentiment de l’erec- ció i l’ejaculació. Aquests canvis acostumen a aparèi- xer a partir dels 60 anys. • En la dona, i coincidint amb la menopausa, disminució marcada de la lubricació va- ginal, amb aprimament dels teixits dels genitals externs. La utilització de lubricants de base aquosa (hidrosolubles) que es poden comprar a la farmàcia, millora molt aquest tipus de molèsties en les do- nes. En els homes una mica de paciència i, si fos necessari, es pot consultar al metge per veure si està indicat algun fàr- mac per millorar la qualitat de l’erecció. D’altra banda, tenim malalties molt freqüents en les persones grans, com la diabetis, la pato- logia de la pròstata, les cirur- gies per càncer de mama, els problemes circulatoris... i tam- bé medicaments que es fan servir de forma habitual en els tractaments d’aquestes malal- ties o d’altres, tan prevalents com la HTA, que poden in- terferir tant en el desig sexual com en l’excitació i l’orgasme. Amb tot, davant de qualsevol dubte, animeu-vos a consul- tar-ho amb els vostres profes- sionals sanitaris de referència. Gent gran

Gent gran L’entrevista Sexualitat i gent gran Entrevista a la Dra. Rosario Jiménez, metgessa de família del CAP Vallcarca-Sant Gervasi, que ens parla sobre: • La comunicació metge-pacient respecte al sexe. • Els principals motius de consulta de la gent gran sobre salut sexual. • Com canvia el sexe amb l’edat. • Recomanacions per millorar la sexualitat en l’edat adulta. Trobareu l’entrevista al Canal YouTube - Revista FerSalut 10 www.fersalut.org Sexualitat humana En aquestes edats prenespecial protagonisme l’afecte,la reciprocitat, la companyiaila comunicació Aspectecentraldel’ésserhumà, presentalllargdeTOTAlaseva vida. Abarca el sexe, les identi- tatsielspapersdegènere,l’ero- tisme, el plaer, la intimitat, la re- producció i l’orientació sexual. La sexualitat es viu i s’expres- sa a partir de pensaments, fantasies, desitjos, creences, actituds, valors, conductes, pràctiques, papers i relacions interpersonals. Està influen- ciada per la interacció amb factors biològics, psicològics, socials, econòmics, polítics, culturals, ètics, legals, histò- rics, religiosos i espirituals.

www.fersalut.org 11 Falses creences L’activitat sexual és dolenta per la salut. Ben al contrari, a nivell físic mantenir-se sexualment actiu millora la salut cardiovascular i també la musculatura; a ni- vell psicològic augmenta l’au- toestima i el bon humor, entre d’altres. Després de la menopausa les dones no poden tenir plaer. Algunes, un cop perduda la por als embarassos no desitjats, fins i tot en poden gaudir més. És cert que amb l’augment de la sequedat vaginal, les relacions sexuals amb penetració poden resultar doloroses. Fent servir lubricants vaginals milloren molt aquestes molèsties i cal recordar que la majoria de do- nes arriben més fàcilment a te- nir orgasmes amb l’estimulació d’altres zones erògenes com el clítoris o els pits. Per gaudir de les relacions sexuals, aquestes sempre han d’acabar amb el coit (re- lació sexual amb penetració). Considerant les dificultats que hem vist, és el moment ideal per tenir relacions menys cen- trades en la penetració i amb molta més confiança, comuni- cació i carícies. Tenir sexe debilita. Ja hem vist que fins i tot és senyal i indicador de bona salut. dos sexes, elles tenen tantes ganes com ells. Masturbar-se és dolent per la salut. Ben al contrari. Masturbar-se ajuda a conèixer el propi cos i, si no tenim parella, és una manera saludable d’exercir la pròpia sexualitat. Si la dona no es pot quedar embarassada, no cal fer servir preservatiu. El preservatiu és imprescindi- ble per prevenir les malalties de transmissió sexual quan tenim relacions amb diferents parelles. Si tenim una parella estable, no cal que ens preocu- pem, però el sexe entre perso- nes grans també pot transme- tre malalties molt greus. L’homosexualitat és una malaltia. Les diferents identitats sexuals, el tenir desig sexual i enamo- rar-se de persones del mateix sexe... tot això no es considera cap malaltia i cal viure-ho des de la llibertat de gaudir amb altres de la nostra salut sexual. Dra. Rosario Jiménez Leal Metgessa de Família Responsable de Projectes d’Atenció Comunitària CAP Vallcarca-Sant Gervasi Les dones mai en tenen ganes. Si les relaci- ons són sa- tisfactòries per a tots Podreu trobar informació addicional d’interès a: www.youtube.com Canal Salut. Per una sexualitat plena. Viure millor, estimar millor Gent gran

Família 12 www.fersalut.org Càncer de mama: actuem! El càncer de mama és el càncer més freqüent en les dones i sabem que el risc de patir-lo augmenta amb l’edat. El cribrat- ge o detecció precoç és una de les estratègies principals diri- gides a la prevenció i control del càncer. En les dones de 50 a 69 anys, el cribratge amb mamografia aconsegueix reduir la mortalitat per càncer de mama entre un 25 i un 35%. Programa de diagnòstic precoç de càncer de mama El programa proposa la re- alització d’una mamografia cada dos anys a totes les dones que tenen entre 50 i 69 anys. Reben una carta al seu domi- cili en la que se les convida a fer-se una mamografia en un dia, hora i lloc concret. A la mateixa carta hi ha un telè- fondecontactepergestionar un canvi en la cita si és ne- cessari. Un cop realitzada la mamogra- fia, si s’obté un resultat normal s’informa per carta a la pacient i al seu metge de família i s’in- dica el període de nou control, que acostuma a ser de 2 anys. Si hi ha dubtes diagnòstics, pot ser necessària la pràctica d’ex- ploracions addicionals, que seran una nova mamografia, una ecografia o una biòpsia. En aquests casos la pacient és contactada per via telefònica. En cas de detectar-se un càn- cer de mama, la pacient passa a ser atesa per una unitat espe- cialitzada en càncer de mama per completar l’estudi i fer el tractament més adient. A par- tir d’aquest moment caldrà realitzar-se una mamografia anual la resta de la seva vida.

www.fersalut.org 13 Objectiu del cribratge L’objectiu del cribratge és detectar la malaltia en una fase precoç quan encara no ha manifestat símptomes, ja que d’una banda això mi- llora el pronòstic i la super- vivència i d’altra banda per- met sotmetre a les pacients a tractaments molt menys agressius. Prevenció i control del càncer de mama Per sota dels 50 anys, la ma- mografia no és una prova de detecció precoç tan efectiva perquè el teixit mamari en aquesta edat és més dens, la interpretació de les mamo- grafies més dificultosa i per- què la freqüència de càncer de mama és menor en edats més joves. Més enllà dels 70 anys, la rela- ció risc/benefici del programa no és favorable perquè, mal- grat que el risc augmenta amb l’edat, el creixement tumoral també acostuma a ser més lent. En cas de dubtes per situació especial de risc (antecedents fa- miliars, per exemple) s’aconse- lla consultar al metge de família. Si et detectes algun símptoma al pit tipus bony, dolor, secreció pel mugró, canvi en l’aspecte de la pell de la mama... cal que consultis al teu metge de família A tenir en compte... •Possiblesfalsospositius.En les mamografies que inicial- ment no semblen normals, les pacients s’han de sotme- tre a altres proves i el procés pot generar certa inquietud. •Sobrediagnòstic. Possibili- tat de diagnosticar i tractar un càncer de mama que no hauria donat problemes al llarg de la vida de la paci- ent. • Molèsties inherents a la pro- va. Per optimitzar la imatge durant la mamografia cal pressionar la mama de la pa- cient i això pot ser lleugera- ment molest. Podreu trobar informació addicional d’interès a: canalsalut.gencat.cat Canal Salut. Dia mundial contra el Càncer de mama www.grupagata.org Grup Àgata. Associació catalana de dones afectades de Càncer de mama www.juntscontraelcancer.cat FECEC. Junts contra el càncer Àngels Ballarín Metgessa de Família EAP Vic Família

Salut Causes més freqüents • Alguns aliments, com la llet, l’ou, els fruits secs i el marisc. • Alguns medicaments, com la penicil·lina i l’ibuprofè. •Picades d’insectes (abelles, vespes...) •Es pot presentar també en nens després de l’exercici fí- sic o amb l’exposició al fred i a l’aigua. • Rarament alguna vacuna. Símptomes •A la pell: envermelliment, picor intens, faves, s’inflen els llavis, la llengua i altres parts del cos. •A la respiració: inflamació i picor de nas i ulls, afonia, inflor de la glotis, xiulets i ofec. • A l’aparell digestiu: mal de panxa, ganes de vomitar, dificultat per empassar, vò- mits i diarrea. • Al cor i a la circulació de la sang: trastorns del rit- me cardíac i baixades de la pressió arterial que poden ser molt greus. • A nivell cerebral: confusió, angoixa, sensació de mort i pèrduadeconeixement. 14 www.fersalut.org Reacció al·lèrgica. Com actuar? Quan un nen presenta una reacció al.lèrgica greu, s’anomena anafilàxia. És important saber-la reconèixer, doncs pot posar en perill la seva vida. Si és la primera vegada que li passa cal portar l’infant a urgències immediatament, on el tractaran i us explicaran què cal fer si li tornés a passar. De forma programada, caldrà fer un estudi d’al·lèrgies. Quina diferència hi ha entre al·lèrgia i anafilàxia? Les al.lèrgies són molt fre- qüents en els nens. Definim al.lèrgia com una reacció im- munològica exagerada a uns determinats estímuls que pro- voquen una sèrie de símpto- mes d’intensitat variable. Quan un cas és greu parlem d’anafilàxia i és una reacció que comença de cop, pot ser mortal i poden veure’s afec- tats alhora diversos òrgans del cos humà. La pateixen un 0,5-2% de la població gene- ral i a pediatria és molt més freqüent abans dels 5 anys. Quan es presenta en l’adoles- cent els símptomes solen ser més greus.

www.fersalut.org 15 Com podem atenuar la seva gravetat? Cal administrar un medica- ment antihistamínic via oral i en el cas d’estar presents símp- tomes d’anafilàxia cal punxar al nen adrenalina al múscul de la cuixa, que es pot administrar amb uns dispositius especials autoinjectables. Existeixen per això comercialitzats uns dispo- sitius per l’administració d’adre- nalina pel mateix nen (en cas de tenir capacitat per fer-ho) o pels seus reponsables. Com que són nens que prèviament ja han tin- gut algun episodi, els cuidadors ja haurien d’estar informats del procediment, doncs quan un nen ha patit una anafilàxia des- prés de ser atès de l’emergència, un cop estabilitzat i abans de l’alta, cal prescriure-li i en- senyar-li a ell en funció de l’edat i als pares què és i com funciona un autoin- jector d’adrenalina. Cal prescriure al menys dos dispositius perquè en alguns casos no és suficient una úni- ca dosi i cal repetir-la. També caldran més dispositius en casos d’infants amb més d’un domicili (per separació dels pares) o disposar d’un dis- positiu per casa i un altre per l’escola... És important saber quan i com cal punxar l’adrenalina i fer- ho de forma precoç. Aquests dispositius s’han de conser- var en un lloc protegit, a una temperatura entre 5 i 15oC i controlar la data de caducitat i l’estat de conservació. Actualment, hi ha dos mar- ques d’autodispensadors d’adrenalina ( Jext® i Alte- llus®). Cadascuna amb dues presentacions en funció del pes del nen. En quins nens seria indicat receptar dispensadors d’adrenalina? Necessària •Anafilàxia prèvia amb un desencadenant conegut. • Anafilàxia per exercici. • Anafilàxia sense causa cone- guda. • Al.lèrgiaaalimentseninfants asmàtics mal controlats. Possible • Reaccions no aclarides de possible anafilàxia. • Reaccions adverses impor- tants amb petites quantitats d’aliment. • Residència en un lloc amb difícil accés als serveis mè- dics. • Al.lèrgia alimentària en ado- lescents. • Urticària per verí d’insectes. Com s’administra? • Treure la tapa de seguretat. • Prémer enèrgicament en angle recte (90o) contra la cuixa (si cal amb roba) i mantenir l’autoinjectable en aquesta posició durant 10 segons. • • • Retirar l’autoinjectable i fer massatge de la zona 10 se- gons. Es pot repetir als 15 minuts si no hi ha resposta. Acudir a un centre hospita- lari. Podreu trobar informació addicional d’interès a: www.youtube.com Alerta Escolar! ANAFILAXIA Xavier Perramon Montoliu Pediatre EAP Dreta de l’Eixample - Cap Roger de Flor Salut

Entitats proveïdores del Servei Català de la Salut (CatSalut) www.fersalut.org Clica al teu centre de salut i consulta les revistes interactives eap sardenya @revistafersalut Entrevistes al canal de FerSalut ALBERA SALUT ABS DE PERALADA

Número 79 / Gener - Febrer 2017 La sexualitat no té Begudes vegetals en nadons: alternativa a la llet? Càncer de mama: actuem! Reacció al·lèrgica i anafilàxia Entrevista Sexualitat i gent gran data de caducitat @revistafersalut Entrevistes al canal de FerSalut